<pre id="pg-header"> The Project Gutenberg EBook of Sääskiä: 2. parvi, by A. Rahkonen

This eBook is for the use of anyone anywhere at no cost and with almost no restrictions whatsoever. You may copy it, give it away or re-use it under the terms of the Project Gutenberg License included with this eBook or online at www.gutenberg.org

Title: Sääskiä: 2. parvi Runollisia kokeita

Author: A. Rahkonen

Release Date: August 12, 2011 [EBook #37045]

Language: Finnish

*** START OF THIS PROJECT GUTENBERG

</pre>

Produced by Tapio Riikonen

SÄÄSKIÄ: 2. PARVI

Runollisia kokeita

Tehnyt

A. RAHKONEN

Helsingissä, P. Widerholm'in perillisten tykönä, 1867.

    Ystävällensä ja Suosijallensa
           Maisteri
    Julius L. F. Krohn'ille
    omistaa nämä runolliset kokeet
    kunnioituksella ja kiitollisuudella

Tekijä.

AINEHISTO:

Miks en laulaa sais
Kevät
Leivo
Ulkomailla olevalle ystävälle
Toivo
Sairas
Kallis ruusu
Hyvä neuvo
Laupiuden sisar
Karhun huokaus
Maansa pettäjän katumus
Käen kukunta
Lemmetär ja nuorukainen
Suomen Ruotsalaisille
Joki
Odottavainen
Luonnon riemu
Rakkauteni Ainaan
Ensimäinen rakkaus
Imatralla
Ihmismuoto

Laulu-ehdotuksia:

Syyslaulu
Satakieli
Risti vuorella
Paimenen sunnuntailaulu
Tuulien laulu
Metsälaulu
Ylioppilaisten laulu
Toinen ylioppilaisten laulu
Ylioppilaisten marssi
Serenadi
Riemu, riemu, maljasi
Lemmen laulu
Alppilaulu
Kolme laulua
Iltalaulu
Aamutoivo, illanhuokaus
Juomalaulu
Päivän kuvat
Talonpojanpojan laulu
Kirkko
Viihdytys
Maljanesitys Lönnrotille

Miks en laulaa sais.

    Kuules, kuules veikko kulta!
    Riemua ei puutu multa,
    Miks en laulaa sais?
    Rastaskin hän lehdoissamme
    Lauloi, lientäin murhettamme;
    Näin hän laulaa tais:

    "Taivas täällä sinertääpi,
    Revontulet liekkiääpi,
    Pohjaa kaunistain.
    Päivä veelle suuta suikkaa,
    Sammu ei, se yötkin tuikkaa,
    Rantaa kirkastain."

    "Pohjantuuli lemmin huokuu,
    Riemuin vanhat hongat nuokkuu,
    Koivut hymyilee;
    Virrat välkkyin leikitseepi,
    Kosket kauniit tanssaileepi,
    Väinö soittelee."

    "Päilyy täällä kukkamanner,
    Järvi, luoto, saari, tanner
    Kukkaloistossaan.
    Suomen kallis ruusu kanssa
    Pilkistää jo nupustansa,
    Koristaapi maan."

    Lystiksensä lehdoissamme,
    Riemuellen Suomestamme,
    Niin hän laulaa tais.
    Kuules, kuules veikko kulta!
    Riemua ei puutu multa,
    Miks en laulaa sais?

Kevät.

    Jo lumikasat kuihtuivat,
    Jo lehdet puihin puhkeevat
    Ja perhot riemuin lentää;
    Ja vesi tanssii maljassaan,
    Ja Ahti soittaa kanneltaan,
    Kun lämmin tuuli entää.

    Maa loistaa suvivaatteissaan
    Ja leivo riemuu laulaissaan
    Ja kulta päivä koittaa;
    Puut kauniit kuiskaa hymyten
    Ja kielo päilyy tuoksuen;
    Näin peippo metsää soittaa:

    "Oon luonnon lapsi arvoton,
    Vaan lauluin toki soikohon,
    Se ei oo suurenmoinen;
    Mä laulan vaan kun kotomaa
    Nyt uuden elon, valon saa,
    Niin sitte kuolla voinen."

Leivo.

    Miks leivo lennät Suomehen
    Sä varhain kevähällä,
    Et viihdy, lintu riemuinen,
    Sä maalla lämpimällä?

    Miks äänes soreasti soi
    Vaan Suomen taivaan alla,
    Ja vaikka puut ne vihannoi,
    Sä lennät korkealla?

    "Sen tähden Suomeen kiiruhdan
    Ja lennän korkealla,
    Kun tahdon nähdä kauneimman
    Mä rannan taivaan alla."

    "Ja senpä vuoksi laulan ma,
    Kun kannel täällä soipi;
    Ei missään tuot niin riemuta,
    Kun Suomessa vaan voipi"

Ulkomailla olevalle ystävälle.

    Laula niinkun lauloit täällä,
    Laula kiurun kielellä,
    Ulkoreunalla ja määllä
    Suloisesti viserrä.

    Niinkun joutsen armahalle
    Lemmestänsä laulavi,
    Samoin sinä vierahalle
    Laula kotimaastasi.

    Kun oot siellä laulellunna,
    Lennä joukkoon ystäväin;
    Kun oot maalles joutununna,
    Riemuitse ja laula näin:

    Kallis maani! lauluin sulle
    Kauniimmasti soikohon;
    Ihanamp' on luontos mulle,
    Täällä niinkun taivas on.

Toivo.

    Poika lempens vaihtanunna
    Oli maansa rakkauteen,
    Vaikk' ol' lempens rukoillunna
    Häntä jäämään autuuteen.

    Pilvi toivon tähden peitti,
    Neiti itki katkeraan,
    Sulhonsa kun hänet heitti
    Kuni kukka kuihtumaan.

    Anoi siitä sulhollensa
    Taivahalta kostoa,
    Sekä lohdutukseksensa
    Toivoi hälle kuoloa.

    Vaan kun miehuus sodan poisti,
    Haudass' sulho makasi,
    Haudan päällä patsas loisti,
    Isänmaa min pystytti.

    Niinpä nähtiin neidon silloin
    Patsaan luona polvillaan
    Murhehtivan aamuin illoin,
    Katuellen toivoaan.

Sairas.

    Voi! nyt mua vaivaa kova tauti,
    Vuoteellani makaan sairaana,
    Täss' en luonnon ihanuutta nauti,
    Mitä muut nyt nauttii riemuisna.

    Toiset riemuitsevat, voi, mun Luojain!
    Kun sun luontos päilyy, tanssii, soi;
    Mutta kolkko, suruinen on suojain,
    Sydämeen se tuskan tulen toi.

    Täss' en näe muuta senkun öitä,
    On kun haudassa jo oisin nyt. —
    Mutta miksi moitin Luojan töitä?
    Mua ei hän ole hyljännyt.

    Kirkas päivä loistaa akkunasta,
    Tämän luona linnut laulavat,
    On kun soitto kuuluis taivahasta,
    Enkelit mun luonain oisivat.

    Luojain! mulle tarjoot lohdutusta,
    Sua kiitän, käyden polvillein;
    Voi! voi taivaallista ihastusta,
    Jonka saanut ompi sydämein!

Kallis ruusu.

    Neito! Sull' on ruusu kallis,
    Se on taivaas kauniste;
    Ethän sä sen kuolla sallis,
    Sitä hoida, suojele!

    Perho sille suuta tarjoo,
    Lentäin kukkasiivillään;
    Vaan sä, neito, valvo! varjoo,
    Ettei luokse pääsis hän!

    Jos hän mesihuulillansa
    Sille suuta antaa sais,
    Niin se kuihtuu, kuihdut kanssa;
    Neito, suojaa ruusuais!

Hyvä neuvo.

    "Kuules sisko kulta,
    Jospa poika sulta
    Pyytää muiskua,
    Niin sä pakoon juokse
    Sisaresi luokse,
    Pysyt puhtaana."

    "Muutenkin sä, Kaari,
    Ota tarkka vaari
    Elämästäni;
    Niin et häpeähän
    Joudu itkemähän,
    Sisko kultani!"

    Vanhin sisarista
    Näin nyt poikasista
    Penäs siskoaan.
    Kuudes kun tul'; leijaa
    Hän jo itse heijaa,
    Surren sulhoaan.

Laupeuden sisar.

    Amelia fröökkinä
    Polkee jalkaa piiallensa,
    Miks hän myöhään käynynnä
    Oli kanssa sulhasensa
    Katuloita pitkin.
    Tyttö vastaa: "niin, kun itkin
    Kohdata mun sulhoain,
    Kanssaan viettää iltoain; —
    Käyttehän te itseki
    Yksinänne monesti
    Aivan keski-yössä."

        Fröökkinä:
    "Etkös tiedä, tomppeli,
    Minun silloin käyväni
    Laupiuden työssä."

Karhun huokaus.

    Meskämmen nousi luolastaan
    Ja lumen turkistansa loi,
    Hän huokaeli huolissaan
    Ja valitellen vaikeroi:

    "Voi! kuinka kolkko talvi on,
    Sen suruvaippa peittää maan,
    Sen päivä ompi valoton
    Ja tuuli aina tuima vaan."

    "Vaikk' olen metsän kuningas,
    En rauhaa löydä linnassain,
    Kun myrsky pauhaa raivokas
    Ja karvat nyhtää turkistain."

    "Ja metsästäjä hiihtänyt
    On koirinensa jäljestäin,
    Hän kruunun mult' on ryöstänyt;
    Voi! kuinka käypi hulluinpäin."

    "Hän tahtoo vaihtaa turkkiain
    Ja soittain mua tanssittaa; —
    Nyt keinon mieleheni sain,
    Se keino voi mun pelastaa."

    "Mull' yhden miehen mieli on,
    Vaan voimaa miehen yhdeksän,
    Kun muori olen ponneton,
    Mä hänet allein rytistän."

    "Kun päivä sitte koittavi,
    Niin Aasiasta, Turjasta
    Mä kutsun veljein luolaani
    Mun kruunauksein juhlana."

    Näin lausui hän ja vaikeni.
    Sä Suomalainen kuules vaan
    Hän oloamme kuvaili
    Ja sankaruutta kalliin maan.

Maansa pettäjän katumus.

    Miksi rannoiltani rakkahilta
    Vei mun poijes himo kunnian,
    Onnee etsin mailta vierahilta,
    Miekan nostin veljää vastahan?
    Mikä voima toi mun jällehen
    Maan mun sortamani rannallen.

    Joka kukka muinoin mulle hohti,
    Nyt ne kaikki teräns ummistaa,
    Joutsen luoksein silloin uida tohti,
    Nyt hän veden alle sukeltaa,
    Leivon ääni mulle muinoin soi;
    Mitä tehnyt olen? Mua voi!

    Kun mä leikin mäillä loistavilla,
    Koko luonto mulle hymyili,
    Päivä hohtain silloin taivahilla
    Mua kirkkahana tervehti;
    Mutta silloin olin viaton,
    Suljettu nyt taivas mulle on.

    Luonain haahmut liikkuu, myrsky pauhaa,
    On kun luonto oisi vihoissaan.
    Veri suonissani ei saa rauhaa,
    Tuli syöntäin polttaa haikeaan.
    Ääni kutsuu mua kuolemaan,
    Multaan rakkaasen mä hautain saan.

    Ei, tää maa on kallis, taivahinen
    Omaa pettäjäänsä varjoomaan;
    Veessä mull' on hauta rauhallinen,
    Ei, se huuhtoo rantaa kalliin maan;
    Parhain on: mä syöksyn miekkahan,
    Sieluin annan uhriks manalan.

Käen kukunta.

    Käki kukkuilee,
    Riemahuttelee
    Oman kultans mieltä;
    Vanhus, neitonen
    Istuu kuunnellen
    Käen riemukieltä.

    "Kuku kauemmin,
    Lintu ihanin,
    Ikäin aikaa soita."
    Näinpä vanhus vaan
    Lausuu lukeissaan
    Käen kukunnoita.

    Neito lempens kans
    Ollen toivoissans
    Kuiskaa vanhan luona:
    "Kuku kerta vaan
    Niin mä kultain saan
    Omaks tänä vuonna."

    Kun se monesti
    Kukkuu sulosti,
    Vanhus riemuu sille;
    Mutta neitonen
    Lausuu huoaten:
    "Terve Kyöpelille."

    Kerran kukahtaa,
    Silloin neito saa
    Riemun rintahansa;
    Mutta harmaapää
    Povens nöyristää,
    Oottaa hautoansa.

Lemmetär ja nuorukainen.

    Yksin istui pientarella
    Nuorukainen kaunoisa,
    Ruso hohti poskusella,
    Murhe vaan ol' otsalla.

    Kyynel hällä silmään ensi,
    Sydän sykki murheissaan. —
    Lemmetärpä silloin lensi
    Poikaa lohduttelemaan.

    "Mitä itket, mikä vaivaa
    Sua, poika kaunoinen?"
    "Vihollinen maatain raivaa,"
    Vastasi hän huoaten.

    "Heitä poijes suru turha!
    Pelastaahan toiset maan;
    Sodass' oottaa sua murha,
    Sylissäni autuus vaan."

    "Olen huokaillut: voi, milloin
    Sinut saisin valtahain!
    Sua itkin aamuin illoin;
    Joudu, joudu helmahain!"

    "Siin' on sulla maa ja taivas
    Siin' ei sota raivoa,
    Siinä loppuu murhees, vaivas;
    Joudu, joudu, armas sa!"

    "Kalliimpata ei lie vainen
    Kun mun suosioni on."
    "Maani", lausui nuorukainen
    Lähtein poijes taistohon.

Suomen Ruotsalaisille.

    On päivä lämmin Suomessamme
    Ja loistavat on kukkulamme,
    Maa se on meidän yhteinen.
    Miks kielemme vaan kaikuvainen,
    Mi ompi vielä nuorukainen;
    Ei soida saisi raikuten?

    Kun jolloinkulloin raikahtavi:
    Oh, fennomanni, skandinavi!
    Se ompi vihantuulta vaan;
    Me niinkun tekin vuodatamme
    Veremme eestä isänmaamme,
    Miks taistelette ainiaan?

    Jos vihaantuuli raivoaapi,
    Niin pian tänne puhaltaapi
    Tuo itätuuli kalsea;
    Se myrskyn nostaa, pauhaileepi,
    Kukastoamme raivaileepi,
    Sen lehdet maahan varistaa.

    Oi, veljet! liittoon yhtykäämme
    Ja yksin voimin ryhtykäämme
    Kukastoamme hoitamaan;
    Niin voimme kaikki myrskyt poistaa,
    Ja vielä kauniimmasti loistaa
    Kukasto kallis rakkaan maan.

Joki.

    Kas lähde virtaa vuoresta,
    Luo silmäns taivahille,
    Ja lemmenkukat partaalla
    Suloa lausuu sille.
    Se on niin kirkas, loistava,
    Se kuvaileepi taivasta.

    Se puroks sitte muuttuvi,
    Mi kirkas ompi vielä,
    Vaan kun sen vesi juoksevi,
    Se himmentyypi tiellä;
    Se kukkaisia suutelee
    Ja riemuisena rientelee.

    Vaan kun se rientää kauemmas,
    Se paisuu suuremmaksi,
    Se tanssii ollen riemukas
    Ja muuttuu raivosaksi;
    Sen aallot kiehuu, pauhaavi,
    Niin että metsä kaikuvi.

    Vaan kun on aikans ryskänyt,
    Niin hiljaiseksi jääpi;
    Sen pinta on nyt tyyntynyt,
    Se mereen häviääpi.
    Näin joki syntyy, kuolevi,
    Niin elämämme virtaavi.

Odottavainen.

    Kun rakkaus suur
    On syntynyt juur,
    Niin mielestä lempi vanhemmat poistaa,
    Ja syntymämaa
    Myös poistua saa,
    Kun lempivän toivo kirkkaana loistaa.

    Näin myös kävi mun,
    Kun kohtasin sun,
    Sain rintahan liekin — tää miten vaivas!
    En kertoa voi
    Min tuskan se toi,
    Vaan toivoni ol' kun kirkkahin taivas.

    Mä oottelin vaan
    "Jaa" milloinka saan
    Ja lempivän sydän aukeni mulle;
    Tään tuntea sait,
    Vaan viel' olet vait,
    Vai näinköhän toivot kuoloa mulle.

Luonnon riemu.

    Linnut lentää taivaan alla,
    Riemuellen laulavat,
    Sirkut kukkakumpuralla
    Isotellen tanssivat.

    Kukat terinensä päilyy,
    Koreilevat tuoksuen,
    Puiden latvat nuokkuu, häilyy,
    Kuiskailevat riemuten.

    Ah! on heillä kultans luona,
    Kenen kanssa lausuvat,
    Jok' on heille lempens suonna;
    Siis he riemuelevat.

    Mun vaan täytyy yksin olla,
    Suru mun on kumppani;
    Käynkös huoneess', vainiolla,
    Vettä virtaa silmäni.

    Liekkiväisnä sydän sykkii,
    Tuntuu vallan vaipuvan,
    Veri suonissani tykkii,
    On kun saisin kuoleman.

    Sydäntäsi älä kiellä,
    Ainiain! lempivältäsi,
    Silloin riemuitsisin vielä
    Minä niinkun luontoki.

Rakkauteni Ainaan.

    Kun oppilaaksi tultuain
    Mä tähkän lakkihini sain,
    Niin olin mies mä mielestäni,
    Mä päitä keikutellen käin;
    Mä tyytyväisnä kuljin tiellä,
    Vaan morsian, se puuttui vielä.

    Mä neidon näin niin lempeän,
    Ei kauniimpata lie kun hän;
    Mä Ainaan katsoin hymysuin
    Ja häneen kohta rakastuin;
    Hän siitä mulle naurahteli.
    Voi, sydämein kuin riemahteli!

    Mä tästä itsein rohkasin:
    Sydämen' hälle aukasin;
    Nyt silmänsä hän maahan loi,
    "Jaa" hänen huuliltansa soi;
    En luullut olevani maassa,
    Oi! olinpa kun taivahassa.

    Min tehdä voin, sen hälle tein
    Ja kukkavihkosta vein,
    Ja palkinnoksi muiskun sain
    Mä silloin tällöin kullaltain;
    Kun ken ei nähnyt syleilimme
    Ja autuaana riemuitsimme.

    Vaan lempi saattaa runoiluun,
    Se siihen myöskin saattoi mun;
    Mä uneksin ja lemmitsin
    Ja lauluja mä kyhäilin,
    Ne huonot oli muiden nähden,
    Siis rukkaset sain niiden tähden.

    Mä itkin, surin päivät yöt,
    Jäi tekemättä kaikki työt;
    Voi, hirmua! voi, suruain!
    Kun rukkaset sain kullaltain,
    Mun elämäin on loppununna —
    Jo olen toisen kihlanunna.

Ensimäinen rakkaus.

    Muistan koska ensi kerran
    Lempi mua kohtasi,
    Ollen niinkun taivaan Herran
    Lähettämä Enkeli;
    Silloin rinnassani soi!
    Aina, Aina, kultain voi!

    Kun hän lauloi, silmäin kastui
    Kohta sydän sykkäili,
    Sulosuin kun luoksein astui,
    Mulle taivas aukeni,
    Ja mun rinnassani soi:
    Aina, Aina, kultain voi!

    Vieressäin kun lemmin soitti,
    Soitti taivaan iloa,
    Toivon tähti mulle koitti,
    Niinkuu rusko nouseva;
    Ja mun rinnassani soi:
    Aina, Aina, kultain voi!

    Vieri vuosi; luotain lähti,
    Niinkun päivä maillehen,
    Multa sammui toivon tähti,
    Sydän itki kaihoten;
    Surkeasti sydän soi:
    Aina, Aina, kultain voi!

    Kun nyt surun aaltoon vaivuin,
    Toinen lempi loistihen;
    Toivotonna siihen taivuin,
    Luulin saavain autuuden;
    Mutta rinnassani soi:
    Aina, Aina, kultain voi!

    Nytpä vaivain myrsky pauhaa,
    Hauta mulle aukeaa,
    Sydänparka ei saa rauhaa —
    Se vaan kerran rakastaa —
    Sillä rinnassani voi:
    Aina, Aina, kultain voi!

Imatralla.

    Hongat nuokkuu Imatralla,
    Luonto näyttää huokaavan,
    Pohjantähti taivahalla
    On kun silmä Jumalan;
    Kun se loistaa,
    Surut poistaa,
    Viittaa: tuoss' on kallis maa,
    Sykkimään mi syömet saa.

    Vesi kiehuu, koski pauhaa,
    Päilyilevät pisarat,
    Aalto aalloss' etsii rauhaa,
    Jylhät vuoret notkuvat;
    Vuoksi jyskää,
    Riehuu, ryskää,
    On kun jumalattaren
    Kutsu taistoon vapauden.

    Miksi makaat Suomalainen?
    Herää, nouse unestais!
    Taivas aukee loistavainen,
    Sua kutsuu Jumalais.
    Hän jo sulle
    Valitulle
    Valmistanut kruunun on;
    Nouse valon voittohon!

Ihmismuoto.

(Franzén).

    Jopa verhon purpuraisen
    Cedriston yl' ihanainen
    Kuudes päivä loi.
    Kultasiivin perho lensi,
    Ruusustoon yl' puron ensi,
    Sille muiskun soi.

    Veden pinnass' helmi päilyi,
    Luikon purjeet valkeet häilyi
    Salmen kalvolla.
    Viini hehkui marjassansa,
    Kyyhky leikki hennoissansa
    Lehdon rauhassa.

    Mutta luonnossapa puuttui
    Korkein kauneus: vielä puuttui
    Kruunu luotujen;
    Siks kun muotons somerosta
    Ihminen hän valoon nostaa,
    Silmäns aukaisten.

    Lumen väri laimistuupi,
    Aamurusko tummentuupi
    Läskein vuoren taa;
    Tähti päivän otsasella
    Tahtonut ei aikaella,
    Maata valistaa.

    Eläimet he kumartuivat,
    Kun ne silmät kohouivat
    Kulkuun auringon,
    Joista sulo, lempi suikki,
    Joiden kyyneleistä tuikki
    Toivo kuoloton.

    Enkeljoukko ihastunna
    Näkee lemmen kuvautunna,
    Luojaa katselee.
    Tekoons Luoja painoi soman
    Sinettinsä, kuvans oman
    Huomaa, hymyilee.

    Sä niin huudat korkaillessa:
    Sielua ei ainehessa,
    Kaikk' on tomua;
    Hullu! astu lähtehellen,
    Katso muotoos, ujostellen
    Silmäs verhoa.

    Katso vanhan viisaan ohtaa,
    Katso totuus siinä hohtaa,
    Aikaa kirkastain.
    Katsos urhon ripsein alle,
    Josta voima maailmalle
    Säihkyy, laatii lain.

    Missä sulo, lempi loistaa? —
    Selman aamuhuntu poista
    Rusoposkilta;
    Katso silmäns ujot päilyy,
    Katso tumma tukkans häilyy
    Tuulen omana.

    Seuraa salaan paennutta,
    Lehdon majaan joutunutta
    Hädän huutaissa.
    Katso kuin hän pienosille
    Hymyy, tarjoo sairahille
    Lohdutustansa.

    Taivaan siinto luonnontöissä!
    Enkelhaamu eliköissä,
    Ihmismuoto sä!
    Kuolevaa vaan kaunistatko?
    Itketkö ja muhoatko
    Jjäisyydessä?

    Enkelitkin, Selma, siellä
    Muotoos ihailevat vielä,
    Ääntäs kuullessaan.
    Selma! vielä taivahassa,
    Vielä autuaitten maassa
    Sua nähdä saan.

LAULU-EHDOTUKSIA.

(Mukaelmia.)

Syyslaulu.

(Lauletaan kun: Hösten är kommen, j.n.e.)

    Syksy on tullut ja myrskyelee,
    Joutsen ja pääsky jo pois pakenee,
    Kukka on vaipunut sammalehen,
    Aalto se kiehuvi loiskuttaen,
    Ahti kantelens kaikua suo,
    Luonnotar vihreät hiuksensa luo.

    Päivä on sammunut, maa pimenee,
    Ouruves vuorelta virtaelee,
    Lähde sen juurella nöyrynä vaan
    Ottavi kyynelet astiahan.
    Jo kesä päätti matkansa maass',
    Tähtien yllä se loistavi taas.

Satakieli.

(Lauletaan kunt: De lugna fält, de stilla dalar.)

    Jo tyynet kedot, laaksot kanssa
    Nyt täyttyy karjalaumoilla,
    Ei tuuli kuiska, aalto tanssaa,
    Ei joki juokse virtana;
    Vaan laulaja hän kultans mieltä
    Nyt riemahuttaa laaksoss', oi!
    Oo vait! oo vait! oi satakieltä!
    Sä kuule kuin sen ääni soi!

    Myös tähti tuikkaa sulosemmin,
    Ja perho lentää kukkahan,
    Hän riemuitsee kun häneen lemmin
    Luo silmäns kulta laulajan.
    Tää laaksoss' laulaa; kaiku sieltä
    Nyt lehtoon leviääpi, oi!
    Oo vait! oo vait! oi satakieltä!
    Sä kuule kuin sen ääni soi!

Risti vuorella.

(Lauletaan kun: Af Gloriesken begjutet.)

    Oi! sädekruunuinensa
    Ja pyhäloistossaan
    Ja ruusukranssinensa
    On risti vuorellaan;
    Se hymyy suloisesti,
    Sen rohkee pystytti,
    Ja katsoin kaunosesti,
    Se laaksoo tervehtii.

    Ja kovin murheissansa
    Mies paikkaa lähenee,
    Hän näkee tultuansa
    Kuin merkki hymyilee;
    Niin myrsky hiljeneepi,
    Voi, mikä lohdutus!
    Kun rinnan täytteleepi
    Vaan taivaan ihastus.

Paimenen sunnuntailaulu.

(Lauletaan kun: Das ist der Tag des Herrn!)

    On Herran päivä nyt!
    Mä olen yksin kedolla;
    Paits aamukellon kaikua
    On kaikki hiljennyt;
    Mä polvein notkistan.
    Oi mielikuvat suloisat!
    Niin on kun henget oisivat
    Täss' kanssain polvillaan.
    Ja taivas kaukainen,
    Se kirkas on ja juhliva,
    Niin on kun ois se aukeeva.

Tuulien laulu.

(Lauletaan kun: Upp genom luften j.n.e.)

    Ilmojen kautta, lintujen teitä
    Syöskäämme pois yli vetten ja maan!
    Hopeasauvalla Aamutar meitä
    Viittaavi noussehen maailmahan.
    Kuohuvain aaltojen tanssihin pois!
    Lehtojen riemuissa, voi, ken jo ois!
    Huoneessa ihminen rauhattomasti
    Kuultelee siivet kuin ilmoa lyö;
    Lennämme taivahan luo vapahasti,
    Sieltäpä sanoman saatamme myö.

Metsälaulu.

(Lauletaan kun: Im Walde geh' ich wohlgemüth.)

    Käyn metsässä mä tyynesti,
    En huoli rosvoista;
    On lempi vaan mun aarteeni
    Sit' ei he kajoa.

    Ken käy, ken ryskää pensaass'? oi!
    On rosvo! — uhkaavi! —
    Mun kultain tule juosten — voi!
    Ja kaulaan tarttuvi.

Ylioppilaisten laulu.

(Lauletaan kun: Vi äro andens fria folk.)

    Vapaita hengen lapsia
    Olemme, valon tulkkia,
    Sen eestä aina sodimme
    Ja sitä suojaamme;
    Ja samat niinkun ennenki
    Ja samat aina iäti;
    Kun valo vastustamaton
    Myös vartijamme on.

    Olemme aamun sukua
    Ja uuden ajan vahtia,
    Mi läpi yön ja kuoleman
    Vaan syöksee innossaan;
    Ja valtamme on rajaton,
    Sill' toivon maa se meidän on,
    Ja meidän on tuo vastaisuus
    Ja myös sen kaunoisuus.

    Ja maamme, valon morsian,
    Saa suuruuden ja kunnian;
    Me itse kuolkaamm' unheesen,
    Kun järven aaltonen;
    Sill' varjot täältä häviää,
    Vaan henki pysyy jäljellä;
    Niin vartijat myös pysyvi,
    Kun valon voimaki.

Toinen ylioppilaisten laulu.

(Lauletaan kun: Studenter äro muntra bröder).

    He ovat veljet lystimäiset
    Nuo Suomen ylioppilaat,
    On ilmat lämmit eteläiset,
    Vaan pohjoiset on raittiimmat.
    Niin — suru vieköön vennokkaiset
    Vaan riemuin laulaa oppilaiset,
                           He laulaa.

    On oppi, mit'ei kirjat voita:
    Kun nuori oot, oo riemuisa.
    Se hulluks kutsuu kirjakoita,
    Vaikk' viisaampi ois viisainta.
    Ei seurass viihdy valjumaiset,
    Kun riemuin laulaa oppilaiset,
                         Kun laulaa.

    Kun sodan soitto leimuaapi,
    He kirjan vaihtaa miekkahan;
    Kun armas Suomi vaaran saapi,
    He peljästyttää maailman;
    Ja kaatuu verivainolaiset
    Kun laulain syöksee oppilaiset,
                           Kun laulain.

Ylioppilaisten marssi.

(Lauletaaii kun: Framåt, framåt på ljusets bana.)

    Eespäin, eespäin nyt valon tiellä
    Sä joukko nuori urhoisa!
    Ja lippusemme heiluu vielä,
    Sen suojaa Suomen haltija.
    Sodimme hyvän, kauniin eestä
    Me pimeyttä vastahan,
    Ja levitämme melskehestä
    Me ruskon öiseen maailmaan.

Serenadi.

(Lauletaan kun: Schlumre sanft, o Edle!)

    Nuku jo mun kultain!
    Nuku makeesti!
    Silmäs kiini painaa
    Öisen rauhan Enkeli.
    Jumalitten kaltaisena
    Lempi luonas lentelee,
    Sinut taivahasen
    Lemmen uni heijailee.

Riemu, riemu, maljasi.

(Lauletaan kun: Fröjd i hjertan och pokaler).

    Viini syöntä riemahuttaa;
    Nytpä kultanesteestä
    Heikkkous juo sankaruutta,
    Lempeyttä miehuus sä.
    Eipä taivaan kunnioita
    Sorra, malja, uhrisi;
    Nouskoon pilviin pisaroita,
    Riemu! riemu, maljasi!

Lemmen laulu.

(Lauletaan kun: Alles was die Erd enthält).

    Kaikki mikä ilmassa
    Hyppii, lenteleepi,
    Koko tämä maailma
    Yhtyy, lemmitseepi.

    Hirvi juoksee metsässä,
    Kauris laitumella,
    Kohta naaras jälkiä
    Alkaa seuraella.

    Kyyhky kutsuu kultoaan,
    Kun hän kukertaapi;
    Mato etsii naarastaan
    Kun hän luikertaapi.

    Kukat rintans aukasee
    Päivän tuulosille,
    Kiertoköynnös kiertelee
    Puitten ympärille.

    Joki lausuin lemmestä
    Juoksee hiljaltansa,
    Laaksoss' yhtyäksensä
    Toisen joen kanssa.

Alppilaulu.

(Lauletaan kun: I, bergens snöfält j.n.e.)

    Oi, vuoren lumi, jolle nyt
    Luo ilta ruskoaan!
    Jos tuntisit kuin sykkinyt
    On sydän sulle vaan.

    Oi! kaiku sa, mi Alpilta
    Nyt soit niin kauniisti,
    Luo vuorelta vaan surua
    Mun raukan mieleeni!

    Oi, järvi sa, kuin päilyilet!
    On metsä vartijas;
    Sä milloin mua heijailet
    Sun kultaloistossas?

    Niin lauloin; päivä hohtava
    Käi kylmään sylihin.
    Mä itkin vaan; voi kaihoa!
    Se katsoi silmihin'.

Kolme laulua.

(Lauletaan kun: Entflieh mit mir j.n.e.)

1.

    Pois lähde kanssain, kultani!
    Oo vaimoin, lepää rinnallain.
    Niin hellä ei oo kotosi
    Kun sydämein on sulle vain.

    Sä jos et lähde, kuolen pois,
    Jäät yksin tänne maailmaan,
    Ja isäs vaikka luonas ois,
    Hän sulle on kun vieras vaan.

2.

    Ja kaste laskihe illalla,
    Se laskihe lemmikkikukkihin,
    Ne ovat kuihtuneet, kuolleet.

    Ja poika lemmitsi neitoa,
    He salaa lähtivät kotoaan,
    Ei tiennehet vanhemmat heistä.

    He sinne tänne kulkivat,
    Ei heill' ole onnea ollunna,
    He ovat kuihtuneet, kuolleet.

3.

    Ja lehmus heidän haudalla nuokkuu,
    Siin' kuiskaavat linnut ja tuulet huokuu;
    Sen alle vihreelle nurmellen
    Nyt vanhus astuu huoaten.

    Ja murhehtien tuuloset huiskaa,
    Ja surren peipposet lempeesti kuiskaa,
    Ja pääskyset muuttuvat hiljaisiks,
    He itkevät, eivät ymmärrä miks.

Iltalaulu.

(Lauletaan kun: Unter allen Wipfeln ist Ruh.)

    Rauha ompi laaksoissa nyt
    Ja ääni ompi hiljennyt
    Metsissä,
    Ja linnut oksilla nukkuu.
    Kohta vaan
    Nukkuu
    Myöskin saat.

    Kuunpa alla kiusaus on
    Ja parku, itku rajaton,
    Ikuinen,
    Ja lehdet metsissä kuihtuu.
    Kohta vaan
    Kuihtuu
    Myöskin saat.

    Tähtein all' on tyyneys, voi!
    Ja taivahissa harppu soi!
    Kaikuvi,
    Kun siellä enkelit soittaa.
    Kohta vaan
    Soittaa
    Myöskin saat.

Aamutoivo, iltahuokaus.

(Lauletaan kun: Jord och himmel jag.)

    Maan ja taivahan
    Vallan unhotan,
    Olet yksin ihastuksein.
    Päivän koittaissa
    Toivon' olet ja
    laskiessa huokauksein.
    Voi, kuin loistat kaunihilla taivaallain,
    Elon aamutoivo, illanhuokaus vain!
    Maan ja taivahan
    Vallan unhotan,
    Olet yksin ihastuksein.

    Oi! mä tiedän vain
    Suovan Jumalain
    Kerran meidät toisillemme.
    Kaikki kadotkoot,
    Jos sä mun vaan oot,
    Toinen toista lemmitsemme.

    Pysyy lempi — ja nyt hymyy kuolema,
    Kohtaamme, me koskaan emme eroa.
    Oi! mä tiedän vain
    Suovan Jumalain
    Kerran meidät toisillemme.

Juomalaulu.

(Lauletaan kun: Guckt nicht in Wasserquellen.)

    Kun lähteen silmä vuotaa,
    Sä älä katso tuota,
    Luo silmäs viinahan!
    Ves ompi vaarallinen,
    Veslähde petollinen,
    Luo silmäs viinahan!

    Loi silmäns poika vainaa
    Veslähtehesen aina,
    Ei luonut viinahan;
    Kun peilas muotoansa,
    Sai siinä kuolemansa;
    Luo silmäs viinahan!

    Mon' ompi uponunna
    Vetehen, hukkununna,
    Ei kukaan viinahan;
    Ken siihen kurkistaapi,
    Se virvoituksen saapi;
    Luo silmäs viinahan!

    Kun lähteen silmä vuotaa,
    Sä ällös katso tuota,
    Luo silmäs viinahan!
    Kun luot, myös juoda muista,
    Kun loppuu, toista puista;
    Nyt juo sä pohjahan!

Päivän kuvat.

(Lauletaan kun: Ferne Wolken seh' ich ziehen.)

    Kaukaa näen pilven lennon,
    Illanrusko kultaa sen,
    Päivä saapi kuollon hennon,
    Mennen poijes maillehen.
    Synkkä vaippa varjoo
    Vakaisesti koko maan,
    Ja se rauhaa tarjoo
    Laaksoon, kukkulaan.

    Kaukaa kuulen äänen soivan,
    Niinkun kuiske henkien,
    Ilman läpi viuhunoivan
    Ihammpain sävelten;
    Vaan ne tuskin suovat
    Tervehdyksen korvahain,
    Rintahani tuovat
    Synkän pilven vain.

    Armaat päivän kuvat! teille
    Surren heitän hyvästi.
    Silmäin käyvät kyyneleille,
    Vesihelmet tippuvi;
    Voi! mä kaihoon teitä,
    Välissämm' on laajaa maa;
    Taajaan kyyneleitä
    hiekkaan virrahtaa.

Talonpojan laulu.

(Lauletaan kun: Jag huggit tills min kraft förgått.)

    Mä väsyksiin oon hakannut
    Ja hakkaan vieläki,
    On kirveen teräs hyvä, mut
    Viel honka seisovi.

    Ol' kätein kerran tukeva,
    Nyt niin ei olekaan,
    Söin koko talven pettua,
    Join päälle vettä vaan.

    Jos palveluksein vaihtaisin,
    Jos täss' en olla vois,
    Luo herran kenties joutuisin,
    Ruisleipää jolla ois.

    Mä kaupungissa palkkasen
    Saan kenties vaivoista,
    Niin usein mietin, mutta en
    Voi sinne haluta.

    Siell' lehtovuori oisiko,
    Mi katsoo järvehen?
    Ja päivä nousee laskeko
    Niin sulo herttainen?

    Siell' oisko laakso tuoksuva
    Ja nummen hongikko?
    Hän, jonka kuulen soittoa,
    Hän siellä olisko?

    Ja tuulen ratoks vyöryää
    Pois pilvi suojaton,
    Ja ilman maata, ystävää
    Mi ihmishenki on?

    Meit' ehkä Luoja kuulevi,
    Maan hädän helpottaa,
    Ja syksyn vilja hyvempi
    Suo leipää parempaa.

Kirkko.

(Lauletaan kun: Droben stehet die Kapelle.)

    Kirkko seisoo vuorellansa,
    Hiljaa laaksoon katsellen;
    Vuoren alla riemuissansa
    Laulaa paimenpoikanen.

    Äkkiäpä kello kaikuu,
    Kuolonvirttä veisataan;
    Hiljaa ompi riemuraiku,
    Paimen kuulteleepi vaan.

    Lauletaan ne hautaan siellä,
    Jotka laaksoss' riemusi;
    Paimen, paimen! kello vielä
    Kerran kaikuu sulleki.

Viihdytys.

(Lauletaan kun: Stilla, o stilla!)

    Ääneti aivan!
    Myrskystä vaivu pois,
    Lapsonen taivaan!
    Aika sun kuolla ois,
    Kylmä on laaksoloiss';
    Ääneti aivan!

    Rientävä hetkeis
    Viimenen joutuvi,
    Seisata retkeis!
    Kuihdu kun toisetki!
    Tyydytkö syömeni?
    Seisata retkeis!

    Varjojen peittää
    Anna min nautit sa,
    Unhottaa, peittää
    Päivän on tapana;
    Voit unen rauhassa
    Unhottaa, heittää.

Maljanesitys Lönnrotille.

Savo-Karjalaisten vuosijuhlassa 28/2 1867.

    Mikä ompi ihminen?
    Mielikuva ainoasti,
    Ilmestyy mi nopeasti,
    Pian haihtuu jällehen.

    Kun hän käypi maailmaa,
    On hän virvantulenlainen,
    Jonka tuuli nousevainen
    Sammuksihin puhaltaa.

    Mikä ihmishenki on?
    Kangastus mi kohoileepi,
    Silmäin eessä kierteleepi,
    Laskee taaskin peittohon.

    On kun vesikello vaan,
    Joka kohoo korkealle,
    Loistain lentää taivahalle,
    Maahan lankee noustuaan.

    Niin ei ain' oo kuitenkaan;
    Hän, mi suurta vaikuttaapi,
    Maansa hyvää harrastaapi,
    Hän ei katoo milloinkaan.

    Aikansa kun suloton
    Myrsky ompi pauhanunna
    Sekä kaiken poistanunna,
    Mik' ei kuuluu muistohon.

    Niin tää muisto kallihin
    Ompi sitä rakkahampi,
    Suloisempi, ihanampi
    Ja se loistaa kirkkaammin.

    Henki silloin suur' on vaan,
    Se on täynnä ihastusta;
    Kangastuskin kangastusta
    Nyt ei enää olekaan.

    Ja myös vesikellonen
    Muuttuvi nyt puhtahaksi,
    Kirkkahaksi pisaraksi,
    Ei oo lainavärinen.

    Niin myös elää muisto sen,
    Joka yhä suurta antaa,
    Jolle tulevaisuus kantaa,
    Muiston kauniin seppelen.

    Tämä seppel annetaan
    Myöskin meidän Lönnrotille,
    Joka autti taivahille
    Suomen maineen loistamaan.

    Tää kuu meitä riemuttaa,
    Riemusta nyt kuuluisalle
    Kalevalan tuottajalle
    Malja juokaamme, hurraa.

MUISTUTUKSIA.

"Metsälaulun" toista säettä laulettakoon "En huol' mä j.n.e."

"Ylioppilasten laulun" toisen värsyn viidettä säettä laulakoon Basso: "Ja valtamme on rajaton, on rajaton niin on"; saman väsyn seitsemättä säettä: "Ja meidän on tuo vastaisuus, niin on tuo vastaisuus, tuo vastaisuus, sen kaunoisuus." Kolmannen värsyn loppuun liitettäköön laulaessa; "Niin vartijat myös pysyvi :,: myös pysyvi, he niinkun valon voimaki."

"Toisen ylioppilasten laulun" ensimäisen ja toisen värsyn 6 säettä laulakoon Basso: "Vaan, (kun) laulavat, vaan (kun) laulavat :,: nuo oppilaiset"; ja kolmannen värsyn samaa säettä: "Kun syöksevät :,: nuo oppilaiset".

Laulussa "Juomalaulu" tarkoittaa toinen värsy kreikkalaista nuorukaista, Narcissoa, joka kuvaansa ihastuneena lähteen ääreen kuoli.

Muutamain toisten sanain ja säkeiden toisenteluja huomatkoot laulajat hyväntahtoisesti itse.

<pre id="pg-footer"> End of the Project Gutenberg END OF THIS PROJECT GUTENBERG EBOOK SÄÄSKIÄ: 2. PARVI ***

***** This file should be named 37045-8.txt or 37045-8.zip ***** This and all associated files of various formats will be found in: https://www.gutenberg.org/3/7/0/4/37045/

Produced by Tapio Riikonen

Updated editions will replace the previous one—the old editions will be renamed.

Creating the works from public domain print editions means that no one owns a United States copyright in these works, so the Foundation (and you!) can copy and distribute it in the United States without permission and without paying copyright royalties. Special rules, set forth in the General Terms of Use part of this license, apply to copying and distributing Project Gutenberg-tm electronic works to protect the PROJECT GUTENBERG-tm concept and trademark. Project Gutenberg is a registered trademark, and may not be used if you charge for the eBooks, unless you receive specific permission. If you do not charge anything for copies of this eBook, complying with the rules is very easy. You may use this eBook for nearly any purpose such as creation of derivative works, reports, performances and research. They may be modified and printed and given away—you may do practically ANYTHING with public domain eBooks. Redistribution is subject to the trademark license, especially commercial redistribution.

*** START: FULL LICENSE ***

THE FULL PROJECT GUTENBERG LICENSE PLEASE READ THIS BEFORE YOU DISTRIBUTE OR USE THIS WORK

To protect the Project Gutenberg-tm mission of promoting the free distribution of electronic works, by using or distributing this work (or any other work associated in any way with the phrase "Project Gutenberg"), you agree to comply with all the terms of the Full Project Gutenberg-tm License (available with this file or online at https://www.gutenberg.org/license).

Section 1. General Terms of Use and Redistributing Project Gutenberg-tm electronic works

1.A. By reading or using any part of this Project Gutenberg-tm electronic work, you indicate that you have read, understand, agree to and accept all the terms of this license and intellectual property (trademark/copyright) agreement. If you do not agree to abide by all the terms of this agreement, you must cease using and return or destroy all copies of Project Gutenberg-tm electronic works in your possession. If you paid a fee for obtaining a copy of or access to a Project Gutenberg-tm electronic work and you do not agree to be bound by the terms of this agreement, you may obtain a refund from the person or entity to whom you paid the fee as set forth in paragraph 1.E.8.

1.B. "Project Gutenberg" is a registered trademark. It may only be used on or associated in any way with an electronic work by people who agree to be bound by the terms of this agreement. There are a few things that you can do with most Project Gutenberg-tm electronic works even without complying with the full terms of this agreement. See paragraph 1.C below. There are a lot of things you can do with Project Gutenberg-tm electronic works if you follow the terms of this agreement and help preserve free future access to Project Gutenberg-tm electronic works. See paragraph 1.E below.

1.C. The Project Gutenberg Literary Archive Foundation ("the Foundation" or PGLAF), owns a compilation copyright in the collection of Project Gutenberg-tm electronic works. Nearly all the individual works in the collection are in the public domain in the United States. If an individual work is in the public domain in the United States and you are located in the United States, we do not claim a right to prevent you from copying, distributing, performing, displaying or creating derivative works based on the work as long as all references to Project Gutenberg are removed. Of course, we hope that you will support the Project Gutenberg-tm mission of promoting free access to electronic works by freely sharing Project Gutenberg-tm works in compliance with the terms of this agreement for keeping the Project Gutenberg-tm name associated with the work. You can easily comply with the terms of this agreement by keeping this work in the same format with its attached full Project Gutenberg-tm License when you share it without charge with others.

1.D. The copyright laws of the place where you are located also govern what you can do with this work. Copyright laws in most countries are in a constant state of change. If you are outside the United States, check the laws of your country in addition to the terms of this agreement before downloading, copying, displaying, performing, distributing or creating derivative works based on this work or any other Project Gutenberg-tm work. The Foundation makes no representations concerning the copyright status of any work in any country outside the United States.

1.E. Unless you have removed all references to Project Gutenberg:

1.E.1. The following sentence, with active links to, or other immediate access to, the full Project Gutenberg-tm License must appear prominently whenever any copy of a Project Gutenberg-tm work (any work on which the phrase "Project Gutenberg" appears, or with which the phrase "Project Gutenberg" is associated) is accessed, displayed, performed, viewed, copied or distributed:

This eBook is for the use of anyone anywhere at no cost and with almost no restrictions whatsoever. You may copy it, give it away or re-use it under the terms of the Project Gutenberg License included with this eBook or online at www.gutenberg.org

1.E.2. If an individual Project Gutenberg-tm electronic work is derived from the public domain (does not contain a notice indicating that it is posted with permission of the copyright holder), the work can be copied and distributed to anyone in the United States without paying any fees or charges. If you are redistributing or providing access to a work with the phrase "Project Gutenberg" associated with or appearing on the work, you must comply either with the requirements of paragraphs 1.E.1 through 1.E.7 or obtain permission for the use of the work and the Project Gutenberg-tm trademark as set forth in paragraphs 1.E.8 or 1.E.9.

1.E.3. If an individual Project Gutenberg-tm electronic work is posted with the permission of the copyright holder, your use and distribution must comply with both paragraphs 1.E.1 through 1.E.7 and any additional terms imposed by the copyright holder. Additional terms will be linked to the Project Gutenberg-tm License for all works posted with the permission of the copyright holder found at the beginning of this work.

1.E.4. Do not unlink or detach or remove the full Project Gutenberg-tm License terms from this work, or any files containing a part of this work or any other work associated with Project Gutenberg-tm.

1.E.5. Do not copy, display, perform, distribute or redistribute this electronic work, or any part of this electronic work, without prominently displaying the sentence set forth in paragraph 1.E.1 with active links or immediate access to the full terms of the Project Gutenberg-tm License.

1.E.6. You may convert to and distribute this work in any binary, compressed, marked up, nonproprietary or proprietary form, including any word processing or hypertext form. However, if you provide access to or distribute copies of a Project Gutenberg-tm work in a format other than "Plain Vanilla ASCII" or other format used in the official version posted on the official Project Gutenberg-tm web site (www.gutenberg.org), you must, at no additional cost, fee or expense to the user, provide a copy, a means of exporting a copy, or a means of obtaining a copy upon request, of the work in its original "Plain Vanilla ASCII" or other form. Any alternate format must include the full Project Gutenberg-tm License as specified in paragraph 1.E.1.

1.E.7. Do not charge a fee for access to, viewing, displaying, performing, copying or distributing any Project Gutenberg-tm works unless you comply with paragraph 1.E.8 or 1.E.9.

1.E.8. You may charge a reasonable fee for copies of or providing access to or distributing Project Gutenberg-tm electronic works provided that

- You pay a royalty fee of 20% of the gross profits you derive from the use of Project Gutenberg-tm works calculated using the method you already use to calculate your applicable taxes. The fee is owed to the owner of the Project Gutenberg-tm trademark, but he has agreed to donate royalties under this paragraph to the Project Gutenberg Literary Archive Foundation. Royalty payments must be paid within 60 days following each date on which you prepare (or are legally required to prepare) your periodic tax returns. Royalty payments should be clearly marked as such and sent to the Project Gutenberg Literary Archive Foundation at the address specified in Section 4, "Information about donations to the Project Gutenberg Literary Archive Foundation."

- You provide a full refund of any money paid by a user who notifies you in writing (or by e-mail) within 30 days of receipt that s/he does not agree to the terms of the full Project Gutenberg-tm License. You must require such a user to return or destroy all copies of the works possessed in a physical medium and discontinue all use of and all access to other copies of Project Gutenberg-tm works.

- You provide, in accordance with paragraph 1.F.3, a full refund of any money paid for a work or a replacement copy, if a defect in the electronic work is discovered and reported to you within 90 days of receipt of the work.

- You comply with all other terms of this agreement for free distribution of Project Gutenberg-tm works.

1.E.9. If you wish to charge a fee or distribute a Project Gutenberg-tm electronic work or group of works on different terms than are set forth in this agreement, you must obtain permission in writing from both the Project Gutenberg Literary Archive Foundation and Michael Hart, the owner of the Project Gutenberg-tm trademark. Contact the Foundation as set forth in Section 3 below.

1.F.

1.F.1. Project Gutenberg volunteers and employees expend considerable effort to identify, do copyright research on, transcribe and proofread public domain works in creating the Project Gutenberg-tm collection. Despite these efforts, Project Gutenberg-tm electronic works, and the medium on which they may be stored, may contain "Defects," such as, but not limited to, incomplete, inaccurate or corrupt data, transcription errors, a copyright or other intellectual property infringement, a defective or damaged disk or other medium, a computer virus, or computer codes that damage or cannot be read by your equipment.

1.F.2. LIMITED WARRANTY, DISCLAIMER OF DAMAGES - Except for the "Right of Replacement or Refund" described in paragraph 1.F.3, the Project Gutenberg Literary Archive Foundation, the owner of the Project Gutenberg-tm trademark, and any other party distributing a Project Gutenberg-tm electronic work under this agreement, disclaim all liability to you for damages, costs and expenses, including legal fees. YOU AGREE THAT YOU HAVE NO REMEDIES FOR NEGLIGENCE, STRICT LIABILITY, BREACH OF WARRANTY OR BREACH OF CONTRACT EXCEPT THOSE PROVIDED IN PARAGRAPH 1.F.3. YOU AGREE THAT THE FOUNDATION, THE TRADEMARK OWNER, AND ANY DISTRIBUTOR UNDER THIS AGREEMENT WILL NOT BE LIABLE TO YOU FOR ACTUAL, DIRECT, INDIRECT, CONSEQUENTIAL, PUNITIVE OR INCIDENTAL DAMAGES EVEN IF YOU GIVE NOTICE OF THE POSSIBILITY OF SUCH DAMAGE.

1.F.3. LIMITED RIGHT OF REPLACEMENT OR REFUND - If you discover a defect in this electronic work within 90 days of receiving it, you can receive a refund of the money (if any) you paid for it by sending a written explanation to the person you received the work from. If you received the work on a physical medium, you must return the medium with your written explanation. The person or entity that provided you with the defective work may elect to provide a replacement copy in lieu of a refund. If you received the work electronically, the person or entity providing it to you may choose to give you a second opportunity to receive the work electronically in lieu of a refund. If the second copy is also defective, you may demand a refund in writing without further opportunities to fix the problem.

1.F.4. Except for the limited right of replacement or refund set forth in paragraph 1.F.3, this work is provided to you 'AS-IS' WITH NO OTHER WARRANTIES OF ANY KIND, EXPRESS OR IMPLIED, INCLUDING BUT NOT LIMITED TO WARRANTIES OF MERCHANTIBILITY OR FITNESS FOR ANY PURPOSE.

1.F.5. Some states do not allow disclaimers of certain implied warranties or the exclusion or limitation of certain types of damages. If any disclaimer or limitation set forth in this agreement violates the law of the state applicable to this agreement, the agreement shall be interpreted to make the maximum disclaimer or limitation permitted by the applicable state law. The invalidity or unenforceability of any provision of this agreement shall not void the remaining provisions.

1.F.6. INDEMNITY - You agree to indemnify and hold the Foundation, the trademark owner, any agent or employee of the Foundation, anyone providing copies of Project Gutenberg-tm electronic works in accordance with this agreement, and any volunteers associated with the production, promotion and distribution of Project Gutenberg-tm electronic works, harmless from all liability, costs and expenses, including legal fees, that arise directly or indirectly from any of the following which you do or cause to occur: (a) distribution of this or any Project Gutenberg-tm work, (b) alteration, modification, or additions or deletions to any Project Gutenberg-tm work, and (c) any Defect you cause.

Section 2. Information about the Mission of Project Gutenberg-tm

Project Gutenberg-tm is synonymous with the free distribution of electronic works in formats readable by the widest variety of computers including obsolete, old, middle-aged and new computers. It exists because of the efforts of hundreds of volunteers and donations from people in all walks of life.

Volunteers and financial support to provide volunteers with the assistance they need, are critical to reaching Project Gutenberg-tm's goals and ensuring that the Project Gutenberg-tm collection will remain freely available for generations to come. In 2001, the Project Gutenberg Literary Archive Foundation was created to provide a secure and permanent future for Project Gutenberg-tm and future generations. To learn more about the Project Gutenberg Literary Archive Foundation and how your efforts and donations can help, see Sections 3 and 4 and the Foundation web page at http://www.pglaf.org.

Section 3. Information about the Project Gutenberg Literary Archive Foundation

The Project Gutenberg Literary Archive Foundation is a non profit 501(c)(3) educational corporation organized under the laws of the state of Mississippi and granted tax exempt status by the Internal Revenue Service. The Foundation's EIN or federal tax identification number is 64-6221541. Its 501(c)(3) letter is posted at http://pglaf.org/fundraising. Contributions to the Project Gutenberg Literary Archive Foundation are tax deductible to the full extent permitted by U.S. federal laws and your state's laws.

The Foundation's principal office is located at 4557 Melan Dr. S. Fairbanks, AK, 99712., but its volunteers and employees are scattered throughout numerous locations. Its business office is located at 809 North 1500 West, Salt Lake City, UT 84116, (801) 596-1887, email business@pglaf.org. Email contact links and up to date contact information can be found at the Foundation's web site and official page at http://pglaf.org

For additional contact information:
     Dr. Gregory B. Newby
     Chief Executive and Director
     gbnewby@pglaf.org

Section 4. Information about Donations to the Project Gutenberg Literary Archive Foundation

Project Gutenberg-tm depends upon and cannot survive without wide spread public support and donations to carry out its mission of increasing the number of public domain and licensed works that can be freely distributed in machine readable form accessible by the widest array of equipment including outdated equipment. Many small donations ($1 to $5,000) are particularly important to maintaining tax exempt status with the IRS.

The Foundation is committed to complying with the laws regulating charities and charitable donations in all 50 states of the United States. Compliance requirements are not uniform and it takes a considerable effort, much paperwork and many fees to meet and keep up with these requirements. We do not solicit donations in locations where we have not received written confirmation of compliance. To SEND DONATIONS or determine the status of compliance for any particular state visit http://pglaf.org

While we cannot and do not solicit contributions from states where we have not met the solicitation requirements, we know of no prohibition against accepting unsolicited donations from donors in such states who approach us with offers to donate.

International donations are gratefully accepted, but we cannot make any statements concerning tax treatment of donations received from outside the United States. U.S. laws alone swamp our small staff.

Please check the Project Gutenberg Web pages for current donation methods and addresses. Donations are accepted in a number of other ways including checks, online payments and credit card donations. To donate, please visit: http://pglaf.org/donate

Section 5. General Information About Project Gutenberg-tm electronic works.

Professor Michael S. Hart is the originator of the Project Gutenberg-tm concept of a library of electronic works that could be freely shared with anyone. For thirty years, he produced and distributed Project Gutenberg-tm eBooks with only a loose network of volunteer support.

Project Gutenberg-tm eBooks are often created from several printed editions, all of which are confirmed as Public Domain in the U.S. unless a copyright notice is included. Thus, we do not necessarily keep eBooks in compliance with any particular paper edition.

Most people start at our Web site which has the main PG search facility:

     http://www.gutenberg.org

This Web site includes information about Project Gutenberg-tm, including how to make donations to the Project Gutenberg Literary Archive Foundation, how to help produce our new eBooks, and how to subscribe to our email newsletter to hear about new eBooks. </pre>